Jukka Rannila				YHTEENVETO

				27.1.2000

Seinäjoen kotopesä nuorisoyhdistys ry
Seinäjoen seudun nuorisoasuntoyhdistys ry
Nuorisoasuntoliitto ry

YHTEENVETO ERILAISISTA YHTEISTYÖMAHDOLLISUUKSISTA

Olen tehnyt selvitystyötä 9.8.1999 alkaen ja selvitystyön aikana olen pohtinut erilaisia mahdollisuuksia kahden eri yhdistyksen toiminnalle. 

Käytännön ongelmana on, että Seinäjoen seudulla kaksi nuorisoasuntoyhdistystä. Seinäjoella on toimiva Seinäjoen kotopesä nuorisoyhdistys ry, jonka toiminta-alue on Seinäjoki. Toisaalta seudulle on perustettu Seinäjoen seudun nuorisoasuntoyhdistys ry, jonka toiminta-alue on Seinänaapurien seutukunta.

Näiden yhdistysten toimintaan rinnakkain on monta vaihtoehtoa.

Näissä vaihtoehdoissa olen eritellyt jokaisen vaihtoehdon hyviä ja huonoja puolia. 

Nuorisoasuntoyhdistysten hallinnon ja toiminnan järjestämiseen ei ole olemassa yhtä parasta ratkaisua, vaan jokainen ratkaisu on mietittävä paikallisesti.

Vaikka vaihtoehtojen esittely saattaa tuntua akateemiselta hiustenhalkomiselta, käytännössä monessa yhdistyksessä mietitään toiminnan tehokasta järjestämistä. Nämä vaihtoehdot ovat ehdotuksia toiminnan tehokkaaseen järjestämiseen.

Vaihtoehto 1: itsenäiset yhdistykset

Tässä vaihtoehdossa molemmat yhdistykset jatkavat erillään, niin kuin tähänkin saakka.

Kuvallisesti tätä vaihtoehtoa voi kuvata näin:

Tämän vaihtoehdon hyvä puoli on, että kaikki yhdistykset ovat täysin vapaita tekemään omia ratkaisujaan.

Tässä vaihtoehdossa on huonoja puolia. Jos nuorisoasuntoyhdistyksiä syntyy useampi, on vaarana joidenkin yhdistysten toiminnan lamaantuminen. Tämä on tuttu ilmiö monessa järjestössä, ja liittojen toimesta näitä yhdistyksiä herätellään.

Yksi huono puoli on, että naapuriyhdistykset eivät yleensä keskustele keskenään, varsinkaan yhdistysten luottamushenkilöiden vaihtuessa usein. Lisäksi hallinnon ja toiminnan yhteensovittaminen voi olla hankalaa, jos luottamushenkilöt vaihtuvat usein. Tämä korostuu, jos yhdistykset saavat omistukseensa kiinteistöosakeyhtiöitä, jolloin kiinteistöyhtiö hallinnon pitäisi olla jatkuvasti turvattu.

Suurin ongelma on, että samaa työtä tehdään useammassa nuorisoasuntoyhdistyksessä samaan aikaan, ja luottamushenkilöt joutuvat opettelemaan samat asiat.

Tämä tilanne voi johtaa myös nuorisoasuntoyhdistysten väliseen kilpailevaan toimintaan. 

HYVÄT PUOLET	HUONOT PUOLET	
-	kaikki yhdistykset saavat tehdä vapaasti omat ratkaisunsa
-	eri yhdistyksissä mahdollista järjestää hallinto ja toiminta halutulla tavalla	-	monta nuorisoasuntoyhdistystä, osan toiminta voi lamaantua
-	naapuriyhdistykset eivät yleensä keskustele
-	luottamushenkilöt vaihtuvat usein, hallinto ja toiminta voivat kärsiä
-	sama työ tehdään monessa yhdistyksessä aina uudelleen
-	yhdistysten välinen kilpaileva toiminta ja sen huonot vaikutukset?	

Vaihtoehto 2: yksi seudullinen nuorisoasuntoyhdistys

Tässä vaihtoehdossa Seinäjoen kotopesä nuorisoyhdistys ry jatkaa toimintaansa ja Seinäjoen seudun nuorisoasuntoyhdistys ry lakkautetaan.

Tämän jälkeen Seinäjoen kotopesä nuorisoyhdistys ry muuttaa sääntöjään ja nimeään, ja yhdistys muuttuu seutukunnalliseksi nuorisoasuntoyhdistykseksi.

Kuvallisesti tätä vaihtoehtoa voi kuvata näin:

Tässä vaihtoehdossa jo toimiva yhdistys laajenisi koko seutukunnan kattavaksi yhdistykseksi.

Tämän vaihtoehdon hyvä puoli on, että jäsenyhteisö Marttilan kortteeri Oy:n valmiita toimintoja Seinäjoella voitaisiin käyttää hyväksi isännöinnissä, kiinteistönhuollossa ja kirjanpidossa.

Lisäksi tässä vaihtoehdossa olisi mahdollista palkata yksi ihminen täysipäiväisesti valmistelemaan hankkeita seutukunnan eri paikkakunnilla. Jos hankkeita olisi 1-2 vuodessa, hankevalmistelulla voisi yksi ihminen saada täysipäiväisen työn.

Tässä vaihtoehdossa mahdollisen erillisen nuorisoasuntorakennuttajayhtiön perustaminen voi tulla ajankohtaiseksi.

Tämä vaihtoehto mahdollistaa luottamushenkilöiden kierrättämisen useamman kunnan alueelta, jolloin hallinnon jatkuvuus on turvattu koko ajan.

Huonoja puolia tässä vaihtoehdossa on nuorisojärjestöjen mukaan ottaminen. Käytännössä monetkaan nuorisojärjestöt eivät ole vakavaraisia, joten niiden osuudella ei ole juurikaan merkitystä ARA:n uusien vakavaraisuusmääräyksien perusteella. 

Lisäksi hallinnon toimivuutta voi kyseenalaistaa, jos jäsenyhteisöt ovat hyvin erilaisia, ja toiminnan tavoitteista on täysin erilaisia käsityksiä.

Lisäksi tässä vaihtoehdossa on Seinäjoki vs. muut -ilmiön vaara, eli ympäryskunnat vastustavat Seinäjoen suunnalta ehdotettua asiaa.

Yksi selkeä on ongelma on, että joskus seutukunnalliset hallintoelimet eivät ole toimineet hyvin, mikä on tämän mallin riski.

HYVÄT PUOLET	HUONOT PUOLET	
-	Marttilan Kortteeri Oy:n toimintojen järkevä hyödyntäminen
-	mahdollisuus palkata henkilö täysipäiväisesti hankevalmisteluun
-	mahdollisuus myöhemmin erilliseen nuorisoasuntorakennuttajayhtiöön
-	luottamushenkilöiden kierrättäminen usean kunnan alueelta
-	vahva seutukunnallinen organisaatio	-	nuorisojärjestöjen osuus merkityksetön, eivät ole vakavaraisia ARA:n säännöksien mukaan
-	paljon jäsenyhteisöjä, ei yhteistä käsitystä toiminnan tavoitteista
-	ympäryskunnat vastustuvat Seinäjoen suunnalta tullutta aloitetta?
-	seutukunnallisen hallintoelimen mahdollinen toimimattomuus	

Vaihtoehto 3: yksi seudullinen nuorisoasuntoyhdistys, lisäksi nuorisojärjestöjen toimikunta

Tässä vaihtoehdossa Seinäjoen kotopesä nuorisoyhdistys ry jatkaa toimintaansa ja Seinäjoen seudun nuorisoasuntoyhdistys ry lakkautetaan

Tämän jälkeen Seinäjoen kotopesä nuorisoyhdistys ry muuttaa sääntöjään ja nimeään, ja yhdistys muuttuu seutukunnalliseksi nuorisoasuntoyhdistykseksi.

Tämän lisäksi on nuorisojärjestöjen toimikunta, jossa halukkaat nuorisojärjestöt voivat osallistua toimintaan.

Tässä vaihtoehdossa jo toimiva yhdistys laajenisi koko seutukunnan kattavaksi yhdistykseksi.

Kuvallisesti tätä vaihtoehtoa voi kuvata näin:

Tämän vaihtoehdon hyvä puoli on, että Marttilan kortteeri Oy:n valmiita toimintoja Seinäjoella voitaisiin käyttää hyväksi isännöinnissä, kiinteistönhuollossa ja kirjanpidossa.

Lisäksi tässä vaihtoehdossa olisi mahdollista palkata yksi ihminen täysipäiväisesti valmistelemaan hankkeita seutukunnan eri paikkakunnilla. Jos hankkeita olisi 1-2 vuodessa, tällä voisi yksi ihminen saada täysipäiväisen työn.

Tässä vaihtoehdossa mahdollisen erillisen nuorisoasuntorakennuttajayhtiön perustaminen voi tulla ajankohtaiseksi.

Tämä vaihtoehto mahdollistaa luottamushenkilöiden kierrättämisen useamman kunnan alueelta, jolloin hallinnon jatkuvuus on turvattu koko ajan.

Hyvänä puolena on, että halukkaat nuorisojärjestöt voivat osallistua kevyemmin hankevalmisteluun toimikunnan avulla.

Huonona puolena on toimikunnan mahdollinen toimimattomuus. Toisaalta tällä tavalla on hyvä erotella ne jäsenyhteisöt, jotka ovat aidosti kiinnostuneita osallistumaan nuorisoasuntotoimintaan.

Yksi selkeä on ongelma on, että joskus seutukunnalliset hallintoelimet eivät ole toimineet hyvin, mikä on tämän mallin riski.

Hyvänä puolena olisi hankevalmistelun jatkuva tuki toimikunnan avulla. Kun hankevalmistelu lähtee alkuun, olisi toimikunnan jäsenillä mahdollisuus pyytää omien järjestöjensä kautta lausuntoja hankevalmistelun edetessä. Tämä vaihtoehto mahdollistaisi nuorten kannalta paremman hankevalmistelun, joka olisi kuitenkin ammattitaitoista päättävien yhteisöjäsenten avulla.

Tällä tavalla voitaisiin Turun seudun nuorisoasuntoyhdistys ry:n tapauksen toistuminen. Turun tapauksessa vahva opiskelija-asuntoyhteisö otti hoitaakseen nuorisoasuntojen tuotannon, jolloin Turun seudun nuorisoasuntoyhdistys ry jäi kokonaan ulos nuorisoasuntojen tuotannosta. Kun yhdistys ei pystynyt järjestämään toiminnallista puolta nuorisoasuntotoimintaan, lamaantui yhdistyksen toiminta vähitellen. Tämän saman ilmiön vaara on, koska Seinäjoen kotopesä nuorisoyhdistys ry:n jäsenyhteisö Marttilan Kortteeri Oy:n ansiosta yhdistyksellä on selvä ylilyöntiasema Seinäjoella tuotettaviin nuorisoasuntoihin.

HYVÄT PUOLET	HUONOT PUOLET	
-	Marttilan Kortteeri Oy:n toimintojen järkevä hyödyntäminen
-	mahdollisuus palkata henkilö täysipäiväisesti hankevalmisteluun
-	mahdollisuus myöhemmin erilliseen nuorisoasuntorakennuttajayhtiöön
-	nuorisojärjestöt voivat osallistua kevyemmin toimikunnan avulla
-	toimikuntatyöskentelyssä aidosti kiinnostuneet järjestöt erottuvat
-	hankevalmistelun ammattitaitoisuus turvattu koko ajan
-	hankevalmistelun jatkuva tuki toimikuntatyöskentelyn avulla
-	vaikka toimikunta ei toimisi, olisi hallinto ja jatkuvuus kuitenkin turvattu
-	vahva seutukunnallinen organisaatio
-	estetään Turun seudun nuorisoasunto-yhdistys ry:n tapauksen toistuminen Seinäjoen seudun nuorisoasunto-yhdistys ry:n kohdalla	-	nuorisojärjestöjen osuus merkityksetön, eivät ole vakavaraisia ARA:n säännöksien mukaan
-	paljon jäsenyhteisöjä, ei yhteistä käsitystä toiminnan tavoitteista
-	ympäryskunnat vastustuvat Seinäjoen suunnalta tullutta aloitetta?
-	toimikunta lisää byrokratiaa
-	kiinnostaako pelkkä toimikunta nuorisojärjestöjä?
-	toimikunnan toiminnan tason vaihtelu
-	seutukunnallisen hallintoelimen mahdollinen toimimattomuus