LIITE
				loppuraportti

1. Eri vaihtoehdot haastatteluille

Puhelinhaastatteluilla olisi ollut useita erilaisia vaihtoehtoja.

1.1. Kirjekysely vaihtoehtona

Haastattelut olisi voinut suorittaa lähettämällä kyselylomakkeet postissa. Ongelmaksi tässä olisi tullut alhainen vastausprosentti. Lopullisissa puhelinhaastatteluissa haastattelin 38 henkilöä, ja normaali vastausprosentti kirjekyselyissä on 20-30%, joskus jopa alle. 20-30 % haastatelluista henkilöistä olisi 7,6 - 11,4 henkilöä. Jos nämä jakautuisivat tasan seitsemään kuntaan, olisi yhdestä kunnasta tullut keskimäärin 1,09 - 1,6 vastausta. 

Koska selvitystyön kohteiden mukaisesti tavoite oli selvittää asuntotoimen, sosiaalitoimen ja nuorisotoimen suhtautumista, eivät palautuneet vastaukset olisi antaneet oikeaa kuvaa, jos jostain kunnasta olisi tullut yksi vastaus vain yhdeltä sektorilta.

Lisäksi Seinäjoen Seudun nuorisoasuntoyhdistys ry:n perustamisvaiheessa 1998 oli lähetetty postissa kutsuja Seinänaapurien kuntien työntekijöille, mutta tulokset olivat olleet heikkoja.

1.2. Henkilökohtainen haastattelu vaihtoehtona

Tämän vaihtoehdon ongelma olisi ollut selvitystyön vaatimaton luonne. Samaan aikaan selvitystyön aikana on ollut käynnissä kolme muuta selvitystyötä, ja kaikilla on ollut taustallaan arvovaltaiset taustayhteisöt. 

Seinäjoen ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehitystoiminnan kehitysyksikön perustamista on valmisteltu kartoitustyöllä 1999. Tämän selvitystyön taustalla on ollut Seinäjoen ammattikorkeakoulu ja selvitystyön tekijä on tunnettu sosiaali- ja terveysalan kehittämisen ammattilainen.

Toinen selvitystyö on ollut Etelä-Pohjanmaan Sosiaalipsykiatrisen yhdistyksen toimesta tehtävä selvitystyö. Tässäkin tapauksessa selvitystyön taustaorganisaatio on laajasti tunnettu.

Kolmantena esimerkkinä muista samaan aikaan tapahtuvista selvitystöistä on Seinäjoen, Ylistaron ja Peräseinäjoen aloitettu kuntaliitosselvitys, joka on saanut laajasti julkisuutta Etelä-Pohjanmaalla.

Nuorisoasuntoselvityksessä taustalla ei ole ollut Etelä-Pohjanmaalla laajasti tunnettuja yhteisöjä, ja Nuorisoasuntoliitto ry:n jäsenyhdistyksiä ei ole entisen Vaasan läänin alueella.

Kaikki edellä mainitut selvitystyöt ovat luonteeltaan täysin erilaisia verrattuna nuorisoasuntoselvitykseen. Lisäksi kaikkien muiden selvitysten suorittajat ovat henkilöinä tunnettuja. Näiden syiden vuoksi henkilökohtaisten haastattelujen perustelu olisi ollut erittäin vaikeaa selvitystyötä opintojensa ohessa suorittavalle opiskelijalle.

1.3. Sähköpostikysely vaihtoehtona

Lähes kaikilla haastatelluista oli käytössään sähköpostiosoite. Tällöin olisi ollut perusteltua suorittaa kalliimman kirjekyselyn sijasta halvempi sähköpostikysely.

Selvitystyön aikana on tullut esille, että sähköpostin käyttö ei ole vielä vakiintunut osaksi normaalia organisaatioviestintää. Monesti oli soitettava eri henkilöille, koska lähetettyyn sähköpostiviestiin ei oltu vastattu, vaikka itse asia oli kuitenkin hoidettu.

Lisäksi puhelinhaastattelujen aikana yksi henkilö halusi välttämättä puhelinhaastattelun lähettämistä sähköpostiviestinä. Tein tämän pyydetyllä tavalla, mutta en onnistunut kuvaamaan nuorisoasumisen kaikkia osatekijöitä ymmärrettävällä tavalla. Tämä haastatteluyritys jäi selvitystyön taustamateriaaliksi. 

Sähköpostikyselyiden suurin ongelma on alhainen vastausprosentti, joka on lähellä kirjekyselyiden vastausprosenttia.

1.4. Päätyminen puhelinhaastatteluihin

Puhelinhaastattelujen suurin ongelma oli niiden nopeus ja yllätyksellisyys. Monesti haastateltavilla on muita tehtäviä, ja puhelinhaastattelu keskeyttää toiminnan.

Toisaalta puhelinhaastatteluissa ei kuluteta aikaa, vaan selvitettävä asia käsitellään tehokkaasti ja nopeasti.

Lähtökohtana puhelinhaastatteluille oli, että henkilöt, jotka kiinnostuvat nuorisoasumisesta puhelinhaastattelun perusteella, osaavat sopia halutessaan tarkemman esittelyn nuorisoasuntoselvityksestä. Tällä tavalla henkilökohtaiset käynnit olisivat olleet paljon tarkemmin kohdistettuja.

Puhelinhaastattelun lisäksi lähetin kaikille haastatelluille puhelinhaastattelusta yhteenvedon sähköpostiviestinä. Näin jokaisella haastatellulla on ollut mahdollisuus korjata asiavirheet, ja varmentaa tietojen oikeellisuus.

2. Puhelinhaastattelut

2.1. Yleistä puhelinhaastatteluista

Puhelinhaastattelut jakaantuivat seuraavasti:

Ilmajoen kunta	3 	
Jalasjärven kunta	5 	
Kurikan kaupunki	4 	
Nurmon kunta	4 	
Peräseinäjoen kunta	5 	
Seinäjoen kaupunki	8 	
Ylistaron kunta	3 	
järjestöjen edustajia	6 	
YHTEENSÄ	38 puhelinhaastattelua	

Seinäjoen osalta voisi pitää puhelinhaastatteluja turhina, koska Seinäjoella on jo toimiva nuorisoasuntoyhdistys ja rakennettu nuorisoasuntokohde. Asiaa pohdittuani päätin kuitenkin haastatella muutamaa Seinäjoen nuoriso- ja sosiaalityötekijää. Haastatteluiden tuloksena Seinäjoen osalta tuli mielenkiintoista lisätietoa, joka johti lisäselvityksiin.

Järjestöjen edustajien osalta haastattelut toivat paljon lisätietoa tuetun asumisen tilanteesta Seinänaapurien alueella.

Neljä haastateltua lähetti sähköviestinä lähettämääni haastattelun yhteenvetoon korjauksia. Korjaukset olivat tarkennuksia joihinkin yksityiskohtiin.

Yleisesti ottaen haastatteluihin suhtauduttiin myönteisesti, vaikka työntekijöillä oli päivittäiset työtehtävät kesken. Pieniä käytännön erehdyksiä sattui kuntien erilaisten puhelinkäytäntöjen vuoksi, mutta ne eivät estäneet puhelinhaastatteluiden suorittamista.

Puhelinhaastatteluissa kysyin haastateltavilla seitsemän pääkysymystä, jonka lisäksi joillain kysymyksillä oli vapaamuotoisempia jatkokysymyksiä.

2.2. Kysymys 1: tuetun asumisen perusidea

Tämän kysymyksen tarkoitus oli selvittää tuetun asumisen tuntemusta Seinänaapurien alueella. Jos haastateltava ei mielestään tietänyt tuetun asumisen perusideaa, niin selitin tuetussa asumisessa olevan seuraavat osatekijät:
-	tuettava nuori
-	tukihenkilö
-	tukiverkosto
-	järjestöt
-	kunta.

Jotkut haastateltavat vielä varmensivat tai tarkensivat käsityksiään tuetusta asumisesta, vaikka olivat vastanneet kysymykseen kyllä.

Tämän kysymyksen osalta tulokset olivat seuraavia:
KYSYMYS 1	
KYLLÄ:   4	KYLLÄ - tarkennettuna:   16	
EI:   18	

Asuntosihteereistä yksi tiesi mielestään tuetun asumisen perusidean, muut eivät. Sosiaalityöntekijät vastasivat kaikki kyllä, ja monesti osasivat tarkentaa hyvinkin tarkasti tuetun asumisen perusideaa. Nuorisotyöntekijöillä tietämys tuetusta asumisesta oli hyvin vaihtelevaa.

Järjestöjen osalta neljä tarkensi vastausta, ja suhteuttivat tuetun asumisen omaan järjestöönsä. Vaikka kaksi järjestöjen edustajaa vastasi ei, selvityksen jälkeen he osasivat selostaa oman järjestön tuettua asumista ja suhtautumista tuettuun asumiseen. Tämän taustalla on järjestöjen hyvin erilaiset käsitteet tuetusta asumisesta.

2.3. Kysymys 2: tuettu opiskelija-asuminen

Selvitystyön perehtymisvaiheessa kävin tutustumassa Nuorten Ystävät ry:n / Pohjolakodin Kurikkakotiin, joka on Kurikan ammattioppilaitoksen kanssa toteutettava tuetun opiskelija-asumisen hanke.

Hanke oli mielenkiintoinen, ja osoitti tuetun opiskelija-asumisen tarpeellisuuden. Selvitystyön kannalta tuettu opiskelija-asuminen on nuorisoasumisen lähellä oleva alue. Tuetun opiskelija-asumisen jälkeen tuettu opiskelija-asuminen tai pelkkä nuorisoasuminen voi olla jatkoa tai jälkihoitoa.

Kysymys 2 oli seuraava: onko kunta/yhdistys mukana tuetussa opiskelija-asumisessa?

Tämän kysymyksen osalta tulokset olivat seuraavia:

KYLLÄ	7	
EI (en tiedä)	30	

Yksi haastateltava pyysi kysymään tämän kysymyksen Neuvokas-projektilta, joten yhtä vastausta ei ole yllä huomioitu.

Kurikkalaiset haastateltavat luonnollisesti mainitsivat Kurikkakodin tässä yhteydessä esimerkkinä (3 tiesi tuetun opiskelija-asumisen ja mainitsi Kurikkakodin, 1 ei tiennyt kumpaakaan). Tämän lisäksi yksi haastateltava Peräseinäjoelta ja toinen Ylistarosta mainitsivat Kurikkakodin, joten Kurikkakodin toimintaa tunnetaan jonkin verran myös Kurikan ulkopuolella.

Yhdessä kunnassa nuorisotyöntekijä oletti, merkitty kyllä-vastaus, että kunnan sosiaalitoimi on mukana tuetussa opiskelija-asumisessa. Saman kunnan sosiaalityöntekijät totesivat, etteivät he ole mukana tuetussa opiskelija-asumisessa. Samalla kuitenkin todettiin, että suunnitteilla on tuetun asumisen hanke, jossa osa kohderyhmästä voisi olla opiskelijoita. Tämäkin tapaus osoittaa tuetun asumisen hankkeiden moninaisuuden ja vaikean käsitteellistämisongelman.

Kyllä- tai ei-vastauksen jälkeen tein muutaman vapaamuotoisen jatkokysymyksen. Riippuen haastateltavasta jatkokysymyksiin ei aina ollut erityistä tarvetta, jos haastateltava intoutui kertomaan vapaamuotoisesti oman vastauksensa perusteella. Tämän vuoksi vapaamuotoisten kysymysten vastaukset ovat hyvin vaihtelevia.

Kyllä-vastausten jatkokysymyksiä:
1.	mikä yhteisö on vastuullinen tuetussa opiskelija-asumisessa?
2.	kuka on vastuuhenkilö?
3.	onko mukana muita yhteisöjä ja henkilöitä?
4.	onko tuettua opiskelija-asumista (ei vain suunnitteilla)?

Ei-vastausten jatkokysymyksiä:
1.	onko keskusteltu tuetusta opiskelija-asumisesta?
2.	jos asiasta on keskusteltu, kenen kanssa?
3.	jos asiasta on keskusteltu, milloin?
4.	jos asiasta on keskusteltu, onko asialle tehty mitään?
5.	jos asiasta on keskusteltu, onko yhteisöllä kiinnostusta tuettuun opiskelija-asumiseen?

2.3.1. Kyllä-vastauksen jatkokysymysten vastauksia

-	ei täysin varma kunnan tuetusta opiskelija-asumisesta
-	sosiaalitoimi vastaa kunnan tuetusta opiskelija-asumisesta, jos kunta mukana
-	kannattaa varmistaa / kysyä sosiaalitoimesta (2 kpl)
-	Kurikkakoti, Nuorten Ystävät ry vastaa, ammattioppilaitos mukana (2 kpl)
-	Kurikkakoti on tuettua opiskelija-asumista (3 kpl)
-	Kurikkakoti, Nuorten Ystävät ry vastaa, ei muita mukana
-	nuorten tukiasunto, tällä hetkellä opiskelija, tilanne voi muuttua myöhemmin, perusturvalautakunta vastaa sekä sosiaalityöntekijä (2 kpl)
-	vammaisten tukiasunnoissa on mukana järjestö
-	kyllä on tuettua opiskelija-asumista, osa normaalia toimintaa; Nuorten palvelu ry / nuoret elämään -projekti vastaa; kaupunki / sosiaalivirasto mukana
2.3.2. Ei-vastauksen jatkokysymysten vastauksia

-	tuetusta opiskelija-asumisesta ei ole keskusteltu (23 kpl)
-	en tiedä (5 kpl)
-	en usko
-	tuetulle opiskelija-asumiselle ei ole tehty mitään kunnassa
-	en ole kuullut, että tuetulle opiskelija-asumiselle olisi ole tehty mitään kunnassa
-	nuorisotoimi ei ainakaan, kysy asuntosihteeriltä
-	kysy lukiosta, taideteollisuusoppilaitoksesta, IMO:lta, Palon kortteerista
-	olen käynyt tutustumassa Kurikkakotiin, omassa kunnassa ei ole
-	olen käynyt tutustumassa muissa kunnissa, omassa kunnassa ei ole
-	en ole kuullut keskusteltavan
-	nuorisotoimessa en ole keskustelemassa
-	sosiaalitoimessa en ole keskustelemassa
-	tuetusta opiskelija-asumisesta on keskusteltu, mutta muita ei ole mukana; asiasta keskusteltu opinto-ohjaajan ja nuorisosihteerin kanssa
-	Marttilan kortteerissa on normaalia opiskelija-asumista Seinäjoella
-	tuetusta opiskelija-asumisesta on keskusteltu Askel-projektissa
-	emme ole mukana suoranaisesti

2.4. Kysymys 3: tuettu asuminen alle 18-vuotiaille

Tämä kysymys oli erittäin vaikea muotoilla käsitteeksi, mikä tuli esille haastatteluissa. Alle 18-vuotiaille voidaan järjestää tuettua opiskelija-asumista, kuten edellisestä kysymyksestä selviää.

Selvitystyön perehtymisvaiheen aikana tuli selville, että alle 18-vuotiaille voidaan järjestää monenlaista tuettua asumista, ja kutsuin tätä tuetuksi perheasumiseksi. Käytännössä tällainen jaottelu ei ole kuitenkaan toimiva, koska haastateltavat katsoivat alle 18-vuotiaiden tuettua asumista hyvin erilaisista näkökulmista.

Selvitystyön kannalta alle 18-vuotiaiden tuettu asuminen oli tärkeä tekijä, koska monesti lastensuojelulliset järjestöt painottavat jälkihoitoa. Nuorisoasuminen voisi olla yksi jälkihoidon muoto, ja tässä mielessä asia oli selvittämisen arvoinen.

Kysymys oli seuraava: onko kunta/yhdistys mukana tuetussa perheasumisessa?

Tämän kysymyksen osalta tulokset olivat seuraavia:

KYLLÄ	20	
EI (en tiedä)	15	

Yksi haastateltava ei vastannut, koska tämä ei hänen mielestään kuulunut hänen toimenkuvaansa. Yksi haastateltava ei halunnut muuten vastata tähän kysymykseen. Yksi haastateltava pyysi kysymään tämän kysymyksen Neuvokas-projektilta. Tämän vuoksi kolmea vastausta ei ole yllä huomioituna.

Yleisesti ottaen sosiaalitoimessa erotella hyvinkin tarkkaan alle 18-vuotiaiden tuettu asuminen. Asunto- ja nuorisotoimessa vastaukset olivat Ei/en tiedä, jos asia ei ollut tuttu.

Kyllä- tai ei-vastauksen jälkeen tein muutaman vapaamuotoisen jatkokysymyksen. Riippuen haastateltavasta jatkokysymyksiin ei aina ollut erityistä tarvetta, jos haastateltava intoutui kertomaan vapaamuotoisesti oman vastauksensa perusteella. Tämän vuoksi vapaamuotoisten kysymysten vastaukset ovat hyvin vaihtelevia.

Kyllä-vastausten jatkokysymyksiä:
1.	mikä yhteisö on vastuullinen tuetusta perheasumisesta?
2.	kuka on vastuuhenkilö?
3.	onko mukana muita yhteisöjä ja henkilöitä?
4.	onko tuettua perheasumista (ei vain suunnitteilla)?

Ei-vastausten jatkokysymyksiä:
1.	onko keskusteltu tuetusta opiskelija-asumisesta?
2.	jos asiasta on keskusteltu, kenen kanssa?
3.	jos asiasta on keskusteltu, milloin?
4.	jos asiasta on keskusteltu, onko asialle tehty mitään?
5.	jos asiasta on keskusteltu, onko yhteisöllä kiinnostusta tuettuun perheasumiseen?

2.4.1. Kyllä-vastauksen jatkokysymysten vastauksia

-	sosiaalitoimi vastaa tuetusta perheasumisesta (6 kpl), muita yhteisöjä ei mukana (1 kpl), mukana ei ole muita yhteisöjä (2 kpl)
-	sosiaalipuoli vastuullinen (5 kpl), muista en tiedä
-	Nuorten Palvelu ry / Nuoret elämään -projekti vastuullinen, sosiaalitoimen lastensuojelun ja koulutoimen kanssa yhteistyötä
-	tukihenkilökoulutus, vuodesta 1997-98, mukana sosiaalivirasto, perheneuvola, Neuvokas-projektin yhdistykset, SPR ja Nuorten palvelu ry, lisäksi tukihenkilövälitystä
-	perhetukikeskus vastaa, mukana Nuorten Palvelu ry / Nuoret elämään -projekti, projekti lla RAY:n rahoitus
-	kaupunki / lastenkodit vastaavat, tuettua perheasumista on
-	perheitä tuetaan, lastensuojelukodit 2 kpl ja perhetukikeskus, mukana Lakeuden Mielenterveysseura ry ja Mobile-kriisikeskus, tuettua perheasumista on
-	tukiperheitä ja tuettua perheasumista on, sosiaalitoimi / lastensuojelu vastuullinen, Pelastakaa lapset ry. voisi järjestää jotain, mutta tällä hetkellä ei Seinäjoella
-	sosiaalitoimi järjestää tarpeen mukaan, asumistoiminnassa ei mukana järjestöjä, virkistystoiminnassa mukana MLL ja Pelastakaa lapset ry.
-	kunta mukana, sijaisperhe/kotipalvelu, SPR:lta ostetaan kotipalvelua, lastensuojelun täydennys
-	ainakin yksi tapaus ollut, kunta vastaa, muita ei mukana
-	Perhekoti Toiskaan ollaan soittoyhteyksissä, lisäksi kunnan omat asunnot
-	lastensuojelu, Mendis Oy mukana, tuettua perheasumista on
-	MLL voi olla mukana, en ole varma, Sininuorisoliiton Riippuvuksiista elämään -projekti
-	normaalista lastensuojelua ja avohuoltoa
-	projekteja on: tukipilari-, vuori- ja Sininuorisoliiton (?) riippuvuusprojekteja
-	lastensuojelun ja mielenterveyden osalta on tuettua perheasumista
-	Valokki vastaa tilapäisesti, tuettu perheasumista on, nuorisotoimi voi tehdä aloitteita sosiaalitoimelle

2.4.2. Ei-vastauksen jatkokysymysten vastauksia

-	En tiedä (7 kpl)
-	en usko, että asiasta on keskusteltu (3 kpl)
-	kysy sosiaalitoimesta (3 kpl)
-	asiasta ei ole keskusteltu
-	asiasta keskusteltu, sosiaalitoimen kanssa epävirallisesti, ei keskusteluja muiden järjestöjen kanssa, ei kiinnostusta tuettuun perheasumiseen
-	asiasta ei ole keskusteltu piiritasolla (järjestö)
-	asiasta keskusteltu Seinäjoen nuorisotyöntekijöiden kanssa, asialle ei ole tehty mitään
-	perheiden osalta tuettua asumista ei ole, muuten tukea perheelle on, tuetusta perheasumisesta on keskusteltu
-	osa osaa vasta, kysy sosiaalitoimesta, asiasta ei ole keskusteltu
-	nuorisotoimi ei ole mukana, asiasta ei ole keskusteltu
-	tuetussa perheasumisessa ei suoranaisesti mukana, kotipalvelua kyllä on
-	tarvetta ilmenee silloin tällöin, tuetusta perheasumisesta ei keskusteltu omassa toimistossa (sosiaali-), yritetty selventää asiaa, tukiperheitä ei löytynyt, kiinnostusta on periaatteessa, tarvetta on kaikenlaisella tuetulle asumiselle

Kysymys kolme vastauksineen osoittaa, kuinka vaikeita käsitteitä tuetun asumisen eri osa-alueet ovat. Sosiaalitoimessa osattiin eritellä tuettu perheasuminen vain yhdeksi tuetun asumisen erikoistapaukseksi.

Asunto- ja sosiaalitoimessa tuetun perheasumisen tuntemus oli vaihtelevampaa.

2.5. Kysymys 4: Nuorisoasuminen

Tämän kysymyksen tarkoituksen oli selvittää nuorisoasumisen tuntemusta Seinänaapurien alueella. Jos haastateltava ei mielestään tiennyt nuorisoasumisen perusideaa, niin selitin nuorisoasumiseen kuuluvan seuraavat osatekijät:
-	18-29 -vuotiaat nuoret
-	EI-OPISKELEVAT NUORET
-	ensiasunto
-	kohtuuhintainen vuokra-asunto
-	pisimmillään viiden vuoden vuokrasopimus.

Vaikka haastateltava tiesi nuorisoasumisen perusidean, niin tarkensin vielä, että nuorisoasumisessa oli vielä seuraavat osat:
-	- 18-29 -vuotiaat nuoret
-	EI-OPISKELEVAT NUORET

Tämän kysymyksen osalta tulokset olivat seuraavia:

KYLLÄ	13	
EI (en tiedä)	25	

	KYLLÄ	EI (en tiedä)	
asuntosihteerit	5	2	
sosiaalityöntekijät	3	8	
nuorisotyöntekijät	4	10	
järjestöt	1	5	
YHTEENSÄ	13	25	

Tämän lisäksi muutama haastateltava halusi vielä tarkentaa joitain asioita, ja listasin ne tähän.

Kyllä-vastauksen lisäyksiä:
-	Kurikasta löytyy asuntoja nuorille, ei erillistä nuorisoasumisen tarvetta (nuorisotyöntekijä)
-	Kunnassamme ei ole nuorisoasuntoja

Ei-vastauksen lisäyksiä:
-	olen kuullut asiasta vähäsen
-	en tiedä tässä merkityksessä

2.6. Kysymys 5: Nuorisoasuntoyhdistys, Kysymys 6: Tuettu nuorisoasuminen

Nämä kysymykset analysoin yhdessä, koska nuorisoasuminen ja tuettu nuorisoasuminen liittyvät läheisesti toisiinsa. Jos haastateltava vastasi, että kunta tai yhdistyksessä on nuorisoasuntoyhdistyksen toiminnassa mukana (tai jäsenenä), kysyin tämän jälkeen kysymyksen 6. Rahoittajien säännösten mukaan kunta ei voi olla nuorisoasuntoyhdistyksen jäsen, joten mielenkiintoista oli kuunnella eri toimijoiden käsityksiä kunnan jäsenyydestä nuorisoasuntoyhdistyksessä.

Seinäjokelaisten haastateltavien osalta tämä kysymykset 5 ja 6 olivat kontrollikysymyksiä, koska Seinäjoella on jo toimiva nuorisoasuntoyhdistys. Tämän vuoksi Seinäjoen kohdalla kysymykset ovat analysoituna erikseen.

Ennen kysymystä 5 selitin, että nuorisoasumista varten on nuorisoasuntoyhdistystä.

Kyllä- tai ei-vastauksen jälkeen tein muutaman vapaamuotoisen jatkokysymyksen. Riippuen haastateltavasta jatkokysymyksiin ei aina ollut erityistä tarvetta, jos haastateltava intoutui kertomaan vapaamuotoisesti oman vastauksensa perusteella. Tämän vuoksi vapaamuotoisten kysymysten vastaukset ovat hyvin vaihtelevia.

Kysymyksen 5 jatkokysymykset:
Kysymyksen 5 kyllä-vastausten jatkokysymyksiä:
1.	mukana olevat muut yhteisöt ja henkilöt?
2.	onko jo rakennettu nuorisoasuntokohde?
3.	jo suunnitteilla nuorisoasuntokohde?

Kysymyksen 5 ei-vastausten jatkokysymyksiä:
1.	onko keskusteltu opiskelija-asuntoyhdistyksestä?
2.	jos asiasta on keskusteltu, kenen kanssa?
3.	jos asiasta on keskusteltu, milloin?
4.	jos asiasta on keskusteltu, onko asialle tehty mitään?
5.	jos asiasta on keskusteltu, onko yhteisöllä kiinnostusta nuorisoasumiseen?

Kysymyksen 6 ei-vastausten jatkokysymyksiä:
1.	onko keskusteltu nuorisoasumisesta?
2.	jos asiasta on keskusteltu, kenen kanssa?
3.	jos asiasta on keskusteltu, milloin?
4.	jos asiasta on keskusteltu, onko asialle tehty mitään?
5.	jos asiasta on keskusteltu, onko yhteisöllä kiinnostusta nuorisoasumiseen?

Kysymyksen 6 osalta totesimme monen haastateltavan kanssa, että tuettu nuorisoasuminen ei ole oleellinen kysymys, jos ei ole nuorisoasuntoyhdistystä, ja sen vuoksi ei ole nuorisoasuntotoimintaa. Tämän vuoksi kysymykseen 6 ei tule yhteenvetona yhteensä 38 vastausta.

Seinäjoen ympäryskunnat ja järjestöt

Kysymys 5:
KYLLÄ		
EI (en tiedä)	30	

Yksi järjestöjen edustaja oli Seinäjoen kaupungin luottamushenkilö, joten hän vastasi Seinäjoen kaupungin osalta kysymykseen 5 kyllä, mutta järjestönsä puolesta ei.

Kysymys 6:
KYLLÄ	0	
EI (en tiedä)	6	

Yksi haastateltava pyysi kysymään tämän kysymyksen Neuvokas-projektilta, joten yhtä vastausta ei ole yllä huomioitu.

Seinäjoen kaupunki

Kysymys 5:
KYLLÄ	1	
EI (en tiedä)	7	

Kysymys 6:
KYLLÄ	0	
EI (en tiedä)	8	

Seinäjoelta asuntotoimen ulkopuolella kaikki muut totesivat, ettei Seinäjoen kaupunki ole mukana nuorisoasuntoyhdistyksessä. Asuntotoimesta osattiin tarkentaa, että Seinäjoen kaupunki on toiminnassa mukana valvovana viranomaisena, mutta ei jäsenenä. 

2.6.1. Seinäjoen ympäryskuntien ja järjestöjen haastateltujen vapaamuotoisia kysymyksen 5 ei-vastauksen jatkokysymyksiin

-	nuorisoasuntoyhdistyksestä ei ole keskusteltu (23 kpl)
-	EN tiedä (5 kpl)
-	minun aikana ei keskusteltu (4 kpl)
-	olen sijainen, en tiedä pitkältä aikaväliltä
-	nuorisoasumisesta keskusteltu nuorisoasuntoselvityksen yhteydessä, tutustuttu selvitystyön tiivistelmään, periaatteellinen kiinnostus, asiaa selvitetään
-	asumisasiat eivät ole nuorisotoimen alueella, voimavarat eivät riitä asumisasioihin
-	en ole kuullut nuorisoasuntoyhdistyksestä, uutta asiaa
-	nuoriasuntoja ei erikseen tällä hetkellä, nuoret eivät ongelmaryhmä
-	nuorisoasuntoyhdistyksestä on keskusteltu, asialle ei ole tehty mitään, kiinnostusta ei ole
-	asuntotilanne oli ankea nuorille, ei erillistä nuorisoasumista
-	nuorisotoimessa ei ole keskusteltu
-	ei ole ollut tarvetta, normaalit asuntomarkkinat, pienellä paikkakunnalla ei tarvetta
-	järjestössämme ei ole keskusteltu
-	epäilen suuresti, kuuluuko järjestömme toimialaan

2.6.2. Seinäjoen kaupungin haastateltujen vapaamuotoisia kysymyksen 5 jatkokysymyksiin

Ei-vastauksia kysymykseen 5

-	nuorisoasuntoyhdistyksestä ei ole keskusteltu (7 kpl)
-	en tiedä asiasta tarkemmin, olen lukenut lehdestä
-	en tiedä
-	asia ei ole tullut vastaan
-	en ole varma, kysy asuntotoimistosta tai kaupungin keskushallinnosta
-	nuorisoasumisesta on keskusteltu
-	sosiaalitoimessa asiasta ei ole keskusteltu

Kyllä-vastaus kysymykseen 5

-	kaupunki valvovana viranomaisena
-	nuorisoasuntoyhdistyksen jäsenenä Tangomarkkinat, Maila-Jussit, Marttilan kortteeri, kohde rakennettuna, kohteen suunnittelusta en tiedä

HUOMAUTUS: oikeasti jäseninä yhdistyksessä ovat Tango- ja viihdemusiikin edistämisyhdistys ry, Seinäjoen Maila-Jussien tuki ry ja kiinteistöosakeyhtiö Marttilan Kortteeri. Vastaus oli osittain virheellinen.

2.6.3. Seinäjoen ympäryskuntien ja järjestöjen haastateltujen vapaamuotoisia kysymyksen 6 ei-vastauksen jatkokysymyksiin

-	tuetusta nuorisoasumisesta ei ole keskusteltu (4 kpl)
-	jälkihuollossa olevat nuoret
-	tuettu nuorisoasuminen ei varsinaisesti toimintaa, nuoria on tullut lastensuojelun kautta
-	ei ole toimintamme pääpaino
-	asiasta ei ole virallisesti keskusteltu
-	kysy Neuvokas-projektista

2.6.4. Seinäjoen kaupungin haastateltujen vapaamuotoisia kysymyksen 6 ei-vastauksien jatkokysymyksiin

-	tuetusta nuorisoasumisesta ei ole keskusteltu (5 kpl)
-	tuetusta nuorisoasumisesta on keskusteltu (1 kpl)
-	en tiedä, en ole ottanut selville, laajempia toimenpiteitä ei ole tehty
-	asiasta ei ole keskusteltu minun aikana
-	tuetusta nuorisoasumisesta on keskusteltu, ei sosiaalipuolen asia, asialle ei tehty mitään, kysy asuntotoimi / keskushallinto
-	sosiaalitoimessa ei keskusteltu tuetusta nuorisoasumisesta

2.7. Kysymys 7: 18-29 -vuotiaiden nuorten tuettu vuokralla asuminen ilman nuorisoasuntoyhdistystä.

Tämän osuuden avulla kartoitin 18-29 -vuotiaiden tuettua vuokra-asumista. Tuettuja asumismuotoja on useita, ja monet niistä voivat olla ilman erillisiä nuorisoasuntoja normaaleissa vuokra-asunnoissa. Varsinainen kysymys oli: onko kunta tuetussa vuokra-asumissa.

Tämän kysymyksen osalta tulokset olivat seuraavia:

KYLLÄ	18	
EI (en tiedä)	18	

Yksi haastateltava pyysi kysymään tämän kysymyksen Neuvokas-projektilta, joten yhtä vastausta ei ole yllä huomioitu. Yksi järjestöjen haastatelluista ei vastannut tähän kysymykseen.

	KYLLÄ	EI (en tiedä)	
asuntosihteerit	5	2	
sosiaalityöntekijät	8	3	
nuorisotyöntekijät	4	10	
järjestöt	1	3	
YHTEENSÄ	18	18	

Sosiaalityöntekijöiden ei-vastauksista on huomioitava, että ei-vastauksen lisäksi he erittelivät tarkemmin, millä tavalla kunta ei ole mukana. Laveamman tulkinnan perusteella osa sosiaalityöntekijöiden ei-vastauksista voisi olla kyllä-vastauksia, mutta tässä on kunnioitettu haastattelijoiden omaa tulkintaa asiasta.

Kyllä- tai ei-vastauksen jälkeen tein muutaman vapaamuotoisen jatkokysymyksen. Riippuen haastateltavasta jatkokysymyksiin ei aina ollut erityistä tarvetta, jos haastateltava intoutui kertomaan vapaamuotoisesti oman vastauksensa perusteella. Tämän vuoksi vapaamuotoisten kysymysten vastaukset ovat hyvin vaihtelevia.

Kyllä-vastausten jatkokysymyksiä:
1.	mikä yhteisö on vastuullinen tuetusta vuokra-asumisesta?
2.	kuka on vastuuhenkilö?
3.	onko mukana muita yhteisöjä ja henkilöitä?
4.	onko tuettua vuokra-asumista (ei vain suunnitteilla)?

Ei-vastausten jatkokysymyksiä:
1.	onko keskusteltu tuetusta vuokra-asumisesta?
2.	jos asiasta on keskusteltu, kenen kanssa?
3.	jos asiasta on keskusteltu, milloin?
4.	jos asiasta on keskusteltu, onko asialle tehty mitään?
5.	jos asiasta on keskusteltu, onko yhteisöllä kiinnostusta vuokra-asumiseen?

2.7.1. Kyllä-vastausten jatkokysymysten vastauksia

-	kysy sosiaalitoimesta (3 kpl)
-	sosiaalitoimi vastuullinen, muista yhteisöistä / henkilöistä en tiedä, nuorille perheille asumistukea
-	tuetun asumisen hanke suunnitteilla, työvoimahallinto mukana, rahoituksen varmistuttua sosiaalinen yritys mukaan
-	Nuoret elämään -projekti, mukana kaupunki, sosiaalitoimi, lastensuojelulaitokset ja tukihenkilöt
-	lastensuojelun jälkihoitona on, kaupunki / lastensuojelukodit vastaavat, muita ei mukana
-	kaupunki vastaa, muita ei mukana
-	ei erillisiä, sosiaalitoimi vastaa, sosiaalitoimistolla tukiperheet
-	sosiaalitoimi vastuullinen, jos nuoria asiakkaina
-	yksi tukiasunto, vammaisten tuettu asuminen, luultavasti sosiaalitoimi vastuullinen, kunta yksin
-	Kotirappu, ongelmallisten asuttaminen, kaikenikäisille, nuoret yksi ryhmä mukana, vaihteleva asukasrakenne, ei muita mukana
-	Kotirappu, ei järjestöjä mukana, ei erillistä organisaatiota
-	Kotirappu, mielenterveystoimisto mukana, läheisyydessä tuettavia nuoria
-	Mendis : eri vammaisryhmät, tuettua vuokra-asumista on: Kotirappu, palvelutalo, Västinkorva ja Puistokoti, tarkemmat tiedot sosiaalijohtajalta
-	Mendis ja perhekoti Toiska
-	jälkihoito, huostaanotettavat, muunlaiset ongelmat, tavalliset vuokra-asunnot

2.7.2. Ei-vastausten jatkokysymysten vastauksia

-	tuetusta vuokra-asumisesta ei ole keskusteltu (15 kpl)
-	en tiedä (5 kpl)
-	kysy sosiaalitoimesta (2 kpl)
-	ei ole tullut esille
-	ei kuulu toimenkuvaan
-	nuoret itsenäisesti
-	nuorisotoimi ei mukana, eikä keskustellut
-	minun aikana ei keskusteltu
-	kunnalliset vuokra-asunnot, ei erityisiä tukitoimia, asiasta on keskusteltu, asialle ei ole tehty mitään, kunta pyrkii hoitamaan tapauskohtaisesti
-	tarve vähäinen, tavallaan muutama ensiasunto päiväkodin yläkerrassa

2.8. Vapaamuotoisia kommentteja

Lopuksi haastateltavilla oli mahdollisuus antaa vapaamuotoisia kommentteja.

Joiltain haastateltavilta kysyin asumismuotojen linjauksista paperimuotoon, eli ns. strategia-asiakirjana. Muutama haastateltava toivoi, että eri asumismuodot linjattaisiin yhteen kunnan toimesta.

-	Seinänaapurien nuorisotyöntekijöiden yhteistyökokous (3 kpl)
-	linjauksia ei ole tehty (9 kpl)
-	asuntotoimi vastaa asuntoasioista (2 kpl)
-	lastensuojelun jälkihoito (2 kpl)
-	ei kova nuorten asuntojen puute, vähemmän hakijoita
-	jos nuorten asunnot tulevat kalliiksi, niihin ei löydy hakijoita
-	päihdeongelmaisille / vammaisille on tukiasuntoja kunnassa, niissä ei asu tällä hetkellä nuoria
-	asiaa voisi kysyä nuorisovaltuustolta
-	nuorten asumisasioihin olisi paneuduttava
-	asia tarpeellinen ja hyvä
-	tuettuja asumismuotoja tarvitaan, mutta ne eivät näy tilastoissa asuntopuolelle, tuetun asumisen ympärille ei organisoiduta
-	nuorisotoimi ei ole puuttunut asuntoasioihin, asuntotoimi vastaa
-	ei erityistä nuorisoasumisen ongelmaa
-	asumisongelman kokonaisuuden kartoittaminen, Ohjelma?, laadullinen tarkastelu ?
-	erilaisessa nuorten projekteissa noussut aina esille
-	nuoriso-ohjaajat kiinni omissa hommissaan
-	kunnan nuorisotoimella ei ole resursseja
-	nuorten ongelmien tarkastelu, asuminen jäänyt vähemmälle
-	kunnallinen asuntotoiminta, vaaditaan enemmän pieniä asuntoja ja yksiöitä
-	järjestömme ei halua kilpailla muiden järjestöjen kanssa, ei pitempiaikaisia asumisen tukimuotoja
-	tuetun asumisen tarvetta on
-	tuetusta asumisesta on keskusteltu, näillä näkymin ei tarvetta